![261020211635284446.jpeg](https://sisakportal.hr/wp-content/uploads/2021/10/261020211635284446.jpeg)
„Božić je, blagdan rođenja Isusa Krista našega Gospodina! Koliko topline i radosti nosi ovo rođenje, dolazak Sina Božjega na ovaj naš često toliko hladan i sumoran svijet. Pa ipak ne upoznaše to svi i zato smo se mi noćas okupili ovdje da posvjedočimo radost zbog Isusova rođenja“, rekao je sisački biskup Vlado Košić na početku svoje homilije na misi polnoćki u sisačkoj katedrali Uzvišenja svetog Križa.
U nastavu biskup se osvrnuo na natpis koji se nalazi na ulazu u Sisak i na kojem stoji „Božićni grad“ te se zapitao što to znači Sisak – Božićni grad. „Nekima to znači da se Sisak pretvorio u grad bajki. Pa imate tu neke vilenjake, losove i djedove, imate sajam i zabavište, dječji smijeh i igru. To je sve zanimljivo, no pitanje je: je li to stvarno ono što Sisak čini Božićnim gradom? Na jednom sam portalu pročitao komentar da se nikad do sada nije ovako na veliko slavio Božić u Sisku. No, je li to doista pravo božićno slavlje? Odnosno ako je samo to, je li Sisak stvarno pravi Božićni grad? Nije! Jer Božić nije blještavilo reklama ni svjetleći ukrasi, nisu vanjske proslave, nisu igre i zabave, Božić je puno više od toga: Božić je otajstvo naše kršćanske vjere. Bez vjere u Isusa Krista Sisak ne bi bio Božićni grad, a budući da se mi, braćo i sestre, okupljamo u našim crkvama – kroz došašće i u ranu zoru bile su ispunjene sve sisačke crkve vjernicima koji su došli slaviti mise zornice! – budući da mi noćas na ovoj misi polnoćki slavimo Kristovo rođenje, Sisak jest Božićni grad! I bit će zauvijek, i kada se ponovno skinu svjetleći ukrasi, kada nestane sav taj sjaj po našim trgovima i ulicama – ako u našim srcima, u nama, stanovnicima ovoga grada ostane živjeti vjera u Krista Gospodina koji se rodio u Betlehemu prije 2014 godina, po kojemu brojimo godine, koji je obilježio svojim dolaskom ljudsku pa tako i našu hrvatsku i ovu našu sisačku povijest“, rekao je biskup.
U koncelebraciji bili su kancelar mons. Marko Cvitkušić i katedralni župnik preč. Marko Karača, a služio je đakon Mario Šagolj.